From 1409f40fd3e9032c66d31cf79b73e8733e1ecf8a Mon Sep 17 00:00:00 2001
From: sijanec <sijanecantonluka@gmail.com>
Date: Fri, 6 Nov 2020 22:11:51 +0100
Subject: konec PREDLOGE

---
 oiv/osnutek/tex/teoreticni.tex | 7 ++++---
 1 file changed, 4 insertions(+), 3 deletions(-)

(limited to 'oiv/osnutek/tex/teoreticni.tex')

diff --git a/oiv/osnutek/tex/teoreticni.tex b/oiv/osnutek/tex/teoreticni.tex
index e23e779..490bae5 100644
--- a/oiv/osnutek/tex/teoreticni.tex
+++ b/oiv/osnutek/tex/teoreticni.tex
@@ -29,13 +29,14 @@ Vinko Glanz se je rodil 31. julija 1902 v Kotorju v Črni gori. Po končanem št
 	\item Stavba ljudske skupščine (danes Parlament)
 \end{itemize}
 \subsubsection{Zgodovina}
-Sprva je bilo govora o Plečnikovi Katedrali svobode, kasneje, leta 1954, pa se je začela gradnja na nekdanjih nunskih vrtovih --- brez gradbenega dovoljenja --- po Glanzovem modelu\cite{delo}.
+Sprva je bilo govora o Plečnikovi Katedrali svobode, kasneje, leta 1954, pa se je začela gradnja na nekdanjih nunskih vrtovih --- brez gradbenega dovoljenja --- po Glanzovem modelu.\cite{delo}
 
 Stavba je bila zgrajena med letoma 1954 in 1959 kot Ljudska skupščina. Prvič je začela delovati kot državni zbor 23. decembra 1992. 19. maja 2010 so potekale študentsko--dijaške demonstracije, ki so se spremenile v izgrede. Demonstranti so začeli metati razne predmete in poškodovali stavbo.
 27. avgusta pa se je v stavbo zaletel avtomobil, ki je spet poškodoval stavbo.\cite{wikistavbadz}
 \paragraph{Notranjost}
-freske in slike
+V notranjosti parlamenta lahko najdemo več različnih slik in fresk različnih slovenskih umetnikov. Največja med njimi je slika slikarja Slavka Pengova, ki predstavlja zgodovino Slovencev. Opisuje Revolucijo leta 1848, združitev Srbov, Hrvatov in Slovencev v kraljevino SHS, 2. svetovno vojno in osvoboditev slovenskega naroda. V prvem nadstropju lahko najdemo portrete vseh dosedanjih predsednikov. Seje državnega zbora potekajo v veliki dvorani, ki lahko sprejme do 150 poslancev, medtem ko seje ljudske skupščine potekajo v mali dvorani, ki pa ima 90 mest.\cite{enwikiparl}
 \paragraph{Portal}
-zunanji črni del, izklesan iz črnega marmorja
+Verjetno najbolj prepoznaven del parlamenta je črn portal okoli glavnega vhoda, ki se ga lahko zelo dobro vidi s Trga republike. Izklesan je iz črnega marmorja, na njem so upodobljene gole figure, ki naj bi uprizarjale različne motive.\cite{portal}
+% \paragraph{okrasni vrt} premalo časa (:
 
 %\end{multicols}
-- 
cgit v1.2.3

